Csoportvezető:
- Vizi Pál Gábor vill. mérnök
![Vizi Pál Gábor](https://spaceattasso.ek-cer.hu/wp-content/uploads/2021/12/ViziPalGabor-300x300.jpg)
- Tel.:
![](https://spaceattasso.ek-cer.hu/wp-content/uploads/2021/12/VPGTel.jpg)
- E-mail:
![](https://spaceattasso.ek-cer.hu/wp-content/uploads/2021/12/VPGEmailCime.jpg)
Csoportunk:
Név | Képzettség | Arckép |
---|---|---|
Dr. Szalai Sándor | Prof. Emeritus | ![]() |
Balázs András | Vill. mérnök | ![]() |
Dinnyés Lajos | Technikus | ![]() |
Hevesi László Lóránd | Vill. mérnök | ![]() |
Dr. Nagy János Zoltán | Témavezető Vill. mérnök | ![]() |
Pálos Zoltán | Vill. mérnök. | ![]() |
Sódor Bálint | Vill. mérnök | ![]() |
Kiefer-Szabó Richárd | Vill. mérnök | ![]() |
Tróznai Gábor | Vill. mérnök | ![]() |
Tevékenységünk és eredményeink
Automatizált kalibrációs rendszer
Az ESA Venus Express szonda a Vénuszi atmoszférát és felhőket tanulmányozza példátlan részletességgel és pontossággal. Az ASPERA-4 (Analyzer of Space Plasmas and Energetic Atoms, Űrplazmák és nagyenergiájú atomok analizátora) a napszél és a Vénusz atmoszférája közötti kölcsönhatásokat vizsgálja, továbbá meghatározza a plazma folyamatok behatását az atmoszférára, a plazma és a semleges gáz globális eloszlását, tanulmányozza a nagyenergiájú semleges atomokat, ionokat és elektronokat, és elemzi a Vénusz-közeli környezet egyéb vonásait. A Mars Express és a Venus Express egyidejű megfigyelései a tudósoknak olyan adatokat szolgáltatnak, amelyekkel megvizsgálhatják a két bolygó légkörének kifejlődését. Mindkét űrszonda visz egy-egy ASPERA-t. Ez lehetővé teszi a tudósok számára, hogy közvetlen összehasonlításokat végezzenek a két bolygó között. A Wigner RMI mérnökök kifejlesztettek egy automatizált számítógép-rendszert az IRF (Kiruna, Svédország) kalibrációs rendszeréhez. Ez egy szokásos PC-ből és három beágyazott processzorból áll, amelyek galvanikusan szigetelve vannak, hogy hiba esetén elkerüljék a magas feszültség átterjedését. A múlt évben a tudósok elvégezték a szoftver- és hardver-módosításokat a kirunai kalibrációs rendszeren, amelyek a Venus Express űrszonda ASPERA-jának utókalibrálásához szükségesek voltak.
![](https://spaceattasso.ek-cer.hu/wp-content/uploads/2021/12/Fig9_VenusExpress_Aspera4_Calibration-300x224.jpg)
Látogatás a Merkúrhoz
Csoportunk mérnökei befejezték az ESA BepiColombo küldetés Plazma Ion Kameráját (Plasma Ion Camera, PICAM) működtető tápegységének elektromos modeljét. A küldetés 2018-ban indult a Merkurra. A PICAM egy ion tömegspektrométer, ami teljes-ég kameraként működik a töltött részecskék számára. Segítségével tanulmányozhatjuk azon folyamatok sorozatát, amelyek révén a talajból semlegesen kibocsátott részecskék végül ionizálódnak és áthaladnak a Merkur környezetén. A PICAM szolgáltatja majd az alacsony, 3 keV energiájú ionok tömegösszetételét, energia- és szög-eloszlását a Merkúron.
![A BepiColombo PICAM tápegysége (DCC)](https://spaceattasso.ek-cer.hu/wp-content/uploads/2021/12/Fig8_BepiColombo_PICAM_DCC.jpg)
Megosztott számítógép rendszer az ISS-en
A Plazma Hullám Komplex (Plasma Wave Complex, PWC, orosz neve Obstanovka) rendszer fő célja a magnetoszféra és az ionoszféra dinamikus folyamatainak tanulmányozása, amelyekhez elektromágneses jelenségek széles skálája társul, egy állandó, hosszú távú megfigyelőhely révén a Nemzetközi Űrállomás (ISS) fedélzetéről. A PWC Csoport egy nemzetközi konzorcium, résztvevőkkel Bulgáriából, Angliából, Magyarországról, Lengyelországból, Oroszországból és Ukrajnából. A PWC számítógép-rendszere, amelyet mérnökeink fejlesztettek ki, egy megosztott intelligencia rendszer, ami háromprocesszoros saját helyi hálózatán működik. Ennek a hálózati felépítésnek előnye, hogy nagyobb adatgyűjtő kapacitású és megbízhatóságú, továbbá eleget tesz a kísérletek és a fedélzeti elektronika között az űrben, illetve az ISS-en megkövetelt különleges elektromos szigetelési követelményeknek. A PWC rendszer tizenegy érzékelőt tartalmaz, amelyekből a csoportunk által kifejlesztett számítógéprendszer az adatokat gyűjti és tárolja.
![](https://spaceattasso.ek-cer.hu/wp-content/uploads/2021/12/Fig10_PlasmaWaveComplex_Obstanovka_ElectronicBlocks-1024x768.jpg)
A PWC adatfeldolgozó és -tároló elektronika blokkjai
![A PWC adatfeldolgozó és -tároló elektronikus blokkjai és az ISS](https://spaceattasso.ek-cer.hu/wp-content/uploads/2021/12/Fig7_0_ObstanovkaElectronicBlocksAndISS.jpg)
Az első sima leereszkedés egy üstökös magjára
Részt vettünk a Rosetta program keringő egységén elhelyezett RPC (Rosetta Plasma Consortium) plazmafizikai eszközének kifejlesztésében , és a Philae nevű leszállóegység központi számítógépének (CDMS) fejlesztésében. Az űrszondát az Európai Űrügynökség (ESA) indította el 2004-ben, és 10 évig repült, mielőtt a leszállóegység, majd a szonda leereszkedett az üstökös felszínére.
![](https://spaceattasso.ek-cer.hu/wp-content/uploads/2021/12/Fig5_PhilaeCDMS_EM_SWTestbed.jpg)
A Szaturnusz és a Titán plazma-környezetének vizsgálata
A Cassini küldetés célja a Szaturnusz bolygónak, a holdjainak, és nagyon összetett plazma-környezetüknek a tanulmányozása volt. Az egyik fő cél a Titán hold vizsgálata volt, amely egyedülálló a Naprendszerben található számos hold között. Csoportunk és a Wigner FK RMI Cassini küldetésben részt vevő tudósai és mérnökei új elemekkel gazdagították tudásunkat a Szaturnusz magnetoszférájáról és a Titán holdról, valamint a hosszú időtartamú űrrepülések műszereinek műszaki megvalósításáról. Intézetünk a plazmaspektrométer (CAPS – Cassini Plasma Spectrometer) és a magnetométer (MAG) műszerek megépítéséhez a földi kiszolgáló berendezések biztosításával járult hozzá, amelyek a Cassini űrszonda fenti műszerekhez csatlakozó fedélzeti egységeit szimulálták.
![](https://spaceattasso.ek-cer.hu/wp-content/uploads/2021/12/Fig4_0_Cassini_MAG.jpg)
A Cassini űrszonda CAPS műszere
![Cassini űrszonda](https://spaceattasso.ek-cer.hu/wp-content/uploads/2021/12/Fig3_Cassini.jpg)
Korábbi Interkozmosz szovjet és orosz projekt
A Halley üstökös tanulmányozása céljából indított VEGA küldetésben elődcsoportunk fejlesztette ki a követő és képalkotó rendszereket, amelyeknek kettős funkcionális redundáns felépítése volt. A képalkotó rendszer az űrkutatás történetében az első olyan eszköz volt, amelynek valós idejű autonóm vezérlése a fedélzeti képfeldolgozáson alapult.
![VEGA spacecraft](https://spaceattasso.ek-cer.hu/wp-content/uploads/2021/12/Fig2_VEGA-300x251.jpg)